![27944421](https://static.slobodnadalmacija.hr/images/slike/2024/09/05/o_27944421_1024.jpg)
Mjerna postaja na Žarkovici, koja ne radi od 2018. godine, neće biti ponovno obnovljena i uključena. Zamijenjena je novom mjernom postajom koja je smještena na lokaciji Dubrovnik-Petka, objavio je Državni hidrometeorološki zavod.
Nova mjerna postaja na Petki započela je s radom u rujnu 2023. godine. Na njoj se mjere se dušikovi oksidi (NO i NO2, zajednički NOx), ozon (O3) te lebdeće čestice aerodinamičkog presjeka 10 µm i 2,5 µm (PM10 i PM2,5). Mjerenja su to istih onečišćujućih tvari su se obavljala i na postaji Žarkovica, a ni tamo nisu mjerene emisije sumporovih oksida, čiji su najčešći izvor brodski motori. Prisutnost odnosno razina sumporovih oksida mjeri se najbliže Dubrovniku u lokalnoj mreži Zračne luke Dubrovnik, čija su izvješća mjerne postaje također javno dostupna.
Mjerenja na Petki se obavljaju kontinuirano i podaci o kvaliteti zraka mogu se pratiti u realnom vremenu na portalu Kvaliteta zraka u Republici Hrvatskoj, koji je u nadležnosti Ministarstva zaštite okoliša i zelene tranzicije te na mrežnim stranicama DHMZ-a.
- Izgradnja ove nove postaje u Dubrovniku bila je dio velikog EU strukturnog projekta AIRQ - Proširenje i modernizacija državne mreže za trajno praćenje kvalitete zraka. Projekt je provodio Državni hidrometeorološki zavod (DHMZ) u partnerstvu s Institutom za medicinska istraživanja i medicinu rada (IMI). Projekt je završio 30. rujna 2023. Postaja u Dubrovniku bila je posljednja u nizu od ukupno 24 postaje, od kojih je 18 modernizirano te 6 novoizgrađeno. Ukupna vrijednost cjelokupnog projekta AIRQ iznosila je 125,1 milijuna kuna, odnosno 16,6 milijuna eura, od čega se 85 % financiralo iz Europskog fonda za regionalni razvoj, a 15 % iz Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - objasnila je Kornelija Špoler Čanić iz DHMZ-a koja ističe kako podaci o kvaliteti zraka pružaju važne informacije za očuvanje zdravlja građana i zaštitu okoliša.
Dubrovačka znanstvenica izv. prof. dr. Marijana Pećarević s Odjela za primjenjenu ekologiju Sveučilišta u Dubrovniku, kaže kako Državni hidrometeorološki zavod radi na još jednom zanimljivom projektu s Institutom za medicinska istraživanja (IMI), a u koji je uključen i Dubrovniku. - Riječ je o projektu koji će povezivati znanost i društvo u području jačanja svijesti o važnosti kvalitete zraka te uključivanja neprofesionalnih znanstvenika, a osobito mladih, u praćenje i istraživanje kvalitete zraka u Hrvatskoj. U sklopu ovog projekta će mjerne postaje za praćenje kvalitete zraka biti postavljene u školska dvorišta te će, uz unapređenje postojećeg sustava praćenja kvalitete zraka, uključivanjem nastavnika i učenika pridonijeti stjecanju novih znanja iz ovog područja – navodi dr. Pećarević, Odjel za primijenjenu ekologiju.
Dodajmo kako od početka rada nove postaje Dubrovnik-Petka nisu zabilježena značajna odstupanja koncentracija određenih čestica i plinova u zraku od dozvoljenih vrijednosti. Podaci mjerenja do kraja 2023. godine prikazani su Izvješću o praćenju kvalitete zraka na postajama Državne mreže za trajno praćenje kvalitete zraka, a Špoler Čanić objašnjava kako kategorizacija za Dubrovnik nije dana jer se ona ne radi za tako kratak niz.
Na lokalnoj mjernoj postaji Zračne luke koja je umrežena u sustav zabilježeno je prošle godine čak 74 prekoračenja od dozvoljene vrijednosti ozona, uglavnom upravo ljeti.
Prema najsvježijim podacima, jučer u 16 i 17 sati razina ozona dosegnula je gornju granicu indeksa „umjereno“ dozvoljenih vrijednosti i na Petki i u Zračnoj luci. Oznake indeksa dopunjene su porukama vezanim za zdravlje koje pružaju preporuke za opću populaciju i za osjetljive skupine građana i osobe slabijeg zdravlja što uključuje odrasle i djecu s respiratornim problemima i odrasle osobe sa srčanim bolestima. Uz jučer prisutan ozon u Zračnoj luci piše kako zdravi ljudi mogu uživati u svojim svakodnevnim aktivnostima na otvorenom, a osjetljivim skupinama preporučuje se da razmisle o smanjenju intenzivnih aktivnosti na otvorenom, ukoliko osjete simptome. Sva je sreća da vazda ima malo bave s mora.