![27944956](https://static.slobodnadalmacija.hr/images/slike/2024/09/05/o_27944956_1024.jpg)
Nakon otvorenja izložbe "Lopudski portreti" dubrovačke fotografkinje Mare Bratoš, izložbeni program 75. Dubrovačkih ljetnih igara nastavio se otvorenjem izložbe "Mediteran u hrvatskom slikarstvu 20. i 21. stoljeća" koja je otvorena u Umjetničkoj galeriji Dubrovnik a koja je nastala u suradnji DLJI-a i UGD-a. Autorica izložbe je Iva Körbler, kustosica Ivona Šimunović, a uvodno se posjetiteljima obratio ravnatelj Galerije Tonko Smokvina.
- Iznimna nam je čast i zadovoljstvo što otvaramo izložbu kao rezultat sinergije ustanova u kulturi a radi razvoja kulture Grada Dubrovnika. Izložba nudi rukopis od 108 autora kroz prikazivanje pod jednom ‘kapom‘, ‘kapom‘ Mediterana. Izložena su vrhunska ostvarenja autora koji su obilježili ne samo hrvatsku, nego i europsku kulturu uopće. Tema izložbe nastavlja se na temu 75. Dubrovačkih ljetnih igara, a u realizaciji izložbe su nam pomogli Grad Dubrovnik i Ministarstvo kulture i medija te brojni sponzori. Njima, kao i svima koji su dali svoj doprinos, ovim putem zahvaljujem, istaknuo je ravnatelj.
Filjak je napomenula kako je uzbuđena i sretna te kako je tema Mediterana ponegdje u programu 75. festivalskog ljeta naglašena a ponegdje suptilna. Dodala je kako su prikazana djela umjetnika koji su bili inspirirani Mediteranom.
- Pored činjenice da sam zahvalna da smo uspjeli ostvariti ovu sinergiju, ova vizualna inspiracija svima će nam dobro doći, kazala je Filjak podsjetivši na mediteranske korijene te uputivši posebne zahvale kustosici i autorici izložbe.
Potom se okupljenima obratila Šimunović.
- Ovakva vruća ljetna večer uprizoruju ono zbog čega smo svi ovdje večeras, a to je Mediteran. Izložba obuhvaća velik, opsežan i raskošan opus od 180 radova od 108 autora... 82 djela dolaze iz fundusa UGD-a, a neka nikad dosad nisu izložena... Izložbom je Mediteran doveden na savršeno mjesto u savršeno vrijeme – u Dubrovnik za vrijeme Dubrovačkih ljetnih igara, naznačila je Šimunović rekavši kako neka izložena djela dolaze iz drugih ustanova, ali i od privatnih posuditelja, te je podcrtala kako će publika ima priliku vidjeti i djela ‘dragih i bliskih dubrovačkih autora‘. Napomenula je kako je prošlo gotovo 10 godina od posljednje suradnje Dubrovačkih ljetnih igara i Umjetničke galerije Dubrovnik te kako je prva suradnja ostvarena 1954., a potom i 1955. te su na tada realiziranim izložbama nastalih u suradnji s Festivalom bila izložena djela hrvatskih velikana.
Autorica izložbe otkrila je svoju privatnu povezanost s plavetnilom jer je cijelo svoje djetinjstvo i mladost provela na moru, a i u profesionalnom smislu se jako često družila s kolegama koji potječu iz Mediterana.
- Ovo je tema koja je došla jako logično i instinktivno jer Mediteran jest naš identitet, poručila je Körbler.
Izložbu je otvorila dogradonačelnica Jelka Tepšić.
Tema Mediterana jedna je od konstanti u hrvatskom slikarstvu 20. i 21. stoljeća, a iskazuje se kroz podteme mediteranskog pejzaža s otocima i kopnom podjednako, ali i temu ženskog akta u morskom/maritimnom pejzažu. Često se, pomalo kolokvijalno, govori i o slikarstvu našeg Juga. Cijela plejada slikara svih generacija nastavljači su tradicije Ignjata Joba, Petra Lubarde, Otona Postružnika, Iva Dulčića, Antuna Motike, a posebice Otona Glihe i Frane Šimunovića. Slikari Mediterana i Juga u svojim djelima prenose himničko i senzualno osjećanje slike, čija se vibrantna paleta bazira na hvatanju fenomena svjetlosti na pejzažu, kamenu, moru i raslinju u različito doba dana – od ranog jutarnjeg sunca, bliještećeg podnevnog do dubokih mrkih sjena zalaza. Ti su slikari sačuvali u svojem duhovnom oku sjećanje na hedonizam nekadašnjeg Mediterana. Izložba Mediteran u hrvatskom slikarstvu 20. i 21. stoljeća ima namjeru fenomenološki i analitički prikazati krugove stilsko-morfoloških utjecaja u različitim generacijama hrvatskih slikara, gdje su zastupljene sve stilske tendencije.
U izložbenom katalogu, Körbler zapisuje:
- Iako izložba ima namjeru fenomenološki i analitički prikazati krugove stilsko-morfoloških utjecaja u različitim generacijama hrvatskih slikara, gdje će biti zastupljene sve stilske tendencije koje se javljaju u 20. i 21. stoljeću, treba istaknuti kako je ona također edukativno namijenjena velikoj propulzivnosti inozemnih posjetitelja za vrijeme trajanja Dubrovačkih ljetnih igara koji participiraju u likovno-umjetničkim sadržajima. Namjera je, stoga, u odabiru djela prezentirati najbolja, pa čak i ne previše izlagana kapitalna djela pojedinih hrvatskih slikara, a jednako tako bismo izložbom željeli nastaviti koncept tzv. putujućeg fundusa Nacionalnog muzeja moderne umjetnosti iz Zagreba, koji je trenutno u renoviranju i čiji je prvi veliki dio stalnog postava izložen u muzejskom kompleksu Dvije palače u Zadru. I ova se izložba naslanja na muzeološkogalerijsku koncepciju da slikarstvo predstavimo po temama koje izražavaju odnos umjetnika prema svijetu i stvarnosti u kojoj žive ili su živjeli, vremenu u kojem su stvarali, bez apsolutnog inzistiranja na kronološkom postavu izložbe ili na strogim stilskim parametrima. Dubrovnik bi, dakle, ovom temom i koncepcijom nastavio prezentaciju najboljih slika našeg modernog i suvremenog slikarstva uz djela iz fundusa Umjetničke galerije Dubrovnik, splitske Galerije umjetnina te privatnih izvora.
Izložba ostaje otvorena do 15. rujna.